Šiandien Klaipėdos krašte prasideda „Liuteroniškos kultūros dienos“
![](https://gargzdai.lt/wp-content/uploads/LKD-cover-1024x450.png)
Martynas Mažvydas, Kristijonas Donelaitis, Martynas Liudvikas Rėza – tai vieni žinomiausių Lietuvos liuteronų bendruomenės atstovų, palikusių ryškų pėdsaką Lietuvos kultūrinėje raidoje. Tačiau liuteroniškos kultūros palikimas Lietuvoje ir pasaulyje yra gerokai platesnis, nei pirmoji lietuviška knyga ar poema „Metai“. Su itin ryškiu liuteroniškos kultūros palikimu Lietuvai plačiau visuomenę supažindins šį savaitgalį pirmą kartą Klaipėdos krašte vyksiančios „Liuteroniškos kultūros dienos“.
„Dabartinė karta neturėjo galimybės gerai pažinti liuteroniškos kultūros reikšmingumą.“
Rugsėjo 22–24 d. vyksiančių „Liuteroniškos kultūros dienų“ vienas organizatorių Darius Edvardas Anužis teigia, kad idėja pirmą kartą Klaipėdos krašte rengti liuteroniškos kultūros dienas kilo po Klaipėdos skulptūrų parko rekonstrukcijos.
„Su bendraminčiais diskutavome, kad rekonstruojant parką per menkas dėmesys buvo skirtas parko teritorijoje esančioms senosioms kapinėms, kuriose Amžinybėn atgulė bemaž 40 tūkstančių įvairių konfesijų miestiečių, kurių dauguma buvo protestantai. Kapinės – tai bet kurios bendruomenės šerdis, šaknys, ir kaip mes gerbiame praeitį, tokiu pat kampu projektuojame savo ateitį. Pagalvojome, kad šiandien liuteroniška kultūra ir jos indėlis į krašto raidos procesus yra pamiršti, o ir dabartinė karta neturėjo galimybės gerai pažinti šios kultūros reikšmingumą ne tik visam Klaipėdos ir pamario regionui, bet ir visai Didžiajai Lietuvai“, – teigia D. E. Anužis.
Jam pritarė ir Klaipėdos evangelikų liuteronų parapijos kunigas Reincholdas Moras. Pasak kunigo, liuteronybė turėjo itin svarbią reikšmę Klaipėdos krašto ir viso pamario regiono socialinei, kultūrinei ir architektūrinei raidai, todėl šiandieniniai šio krašto gyventojai turėtų plačiau su susipažinti su šia kultūra.
„Juk vadinamoji Mažoji Lietuva tęsėsi nuo Nemirsetos iki pat Smalininkų. Šiose teritorijose lyg šiol yra išlikusių įvairių kultūrinių ir geografinių paminklų, o ne viena čia gyvenančių žmonių karta savyje nešioja ir liuteronybės pradą. Todėl itin svarbu, kad žmonės turėtų kuo platesnes galimybes plačiau sužinoti apie savo regiono šaknis“, – sako kunigas R. Moras.
Įvairūs renginiai nuo Pagėgių iki Klaipėdos rajono
„Liuteroniškos kultūros dienų“ renginiai vyks įvairiose Klaipėdos krašto vietovėse. Rugsėjo 22 d. (penktadienį) kultūros dienų renginiai startuos Žukų evangelikų liuteronų bažnyčioje, kurioje susirinkusieji turės galimybę išgirsti istorikės doc. dr. Silvos Pocytės paskaitą apie Klaipėdos krašto istorijos ir kultūros išskirtinumą ir išgirsti Lietuvos nacionalinės filharmonijos kamerinės muzikos ansamblio „Čiurlionio kvartetas“ koncertinę programą „Pasaulio muzika“.
Rugsėjo 23 d. liuteroniškos kultūros renginiai vyks Klaipėdoje, Kintuose ir Kretingalėje. Klaipėdos piliavietės rytinės kurtinos salėje paskaitas aktualiomis Klaipėdos krašto istorinėmis temomis skaitys archeologė dr. Raimonda Nabažaitė, istorikas ir religijotyrininkas dr. Arūnas Baublys, mokslininkė Kotryna Rekašiūtė, o diskusijai vadovaus Mažosios Lietuvos istorijos muziejaus direktorius, istorikas dr. Jonas Genys.
Tą pačią dieną Mažojoje Kintų (12 val.) ir Kretingalės (18 val.) evangelikų liuteronų bažnyčiose koncertus surengs Lietuvos nacionalinės filharmonijos kamerinės muzikos ansamblis „Čiurlionio kvartetas“.
Rugsėjo 24 d. (sekmadienis) – pagrindinė „Liuteroniškos kultūros dienų“ programos dalis. Klaipėdos gyventojai ir miesto svečiai kviečiami į šventines pamaldas Klaipėdos evangelikų liuteronų bažnyčioje, o po jų – į Skulptūrų parke vyksiančią miesto senųjų kapinių pagerbimo ceremoniją.
Taip pat sekmadienio popietę (14 val.) visi norintys arčiau prisiliesti prie liuteroniškos muzikos kultūros ir jos istorijos, kviečiami į Lietuvos muzikos ir teatro akademijos Klaipėdos fakultetų salę. Čia specialų pranešimą apie liuteroniškas tradicijas Mažosios Lietuvos muzikoje skaitys muzikologė, prof. Daiva Kšanienė, psalmę deklamuos aktorė Nijolė Sabulytė, o nuostabaus grožio norvegų kompozitoriaus Ola Gjeillo „Saulėtekio mišias“ (Sunrise Mass) atliks Klaipėdos kamerinis orkestras (vad. Mindaugas Bačkus) ir choras „Aukuras“ (vad. Tomas Ambrozaitis). Koncertą užbaigs bendra tradicinė liuteroniška giesmė „Paimki mano ranką“, kuri bus atliekama akompanuojam Klaipėdos kameriniam orkestrui.
„Liuteroniškos kultūros dienų“ renginių programą sekmadienį simboliškai užbaigs vakaro malda Karklėje, prisimenant sunaikintas liuteroniškas bažnyčias Klaipėdos krašte, kuriai visi norintys atiduoti pagarbą kviečiami istorinėje buvusios Karklės evangelikų liuteronų bažnyčios vietoje.
Visi Liuteroniškos kultūros dienų renginiai yra nemokami.
Daugiau informacijos ir išsamią „Liuteroniškų kultūros dienų“ renginių programą galite rasti:
https://www.facebook.com/LiuteroniskosKulturosDienos
![](https://gargzdai.lt/wp-content/uploads/LKD-programa-2023-727x1024.png)