Su jubiliejumi NVI bendruomenę sveikino ir Lietuvos pirmoji ponia Diana Nausėdienė, ir eurokomisarė Stella Kyriakides
![](https://gargzdai.lt/wp-content/uploads/PC010611_1-1024x768.jpg)
Gruodžio 1 d. įvykusia tarptautine moksline-praktine konferencija „Personalizuota medicina onkologijoje. Atradimai, lokalizacijos, technologijos“ pažymėtas 90-asis Nacionalinio vėžio instituto gimtadienis, o onkologų bendruomenę sveikino būrys garbių svečių, tarp jų – Lietuvos pirmoji ponia Diana Nausėdienė ir eurokomisarė Stella Kyriakides.
Hibridiniu būdu organizuojamoje konferencijoje buvo diskutuojama apie naujausia mokslo pažanga grindžiamas personalizuotos medicinos paslaugas onkologijos praktikoje, savo sričių autoritetai iš užsienio ir Lietuvos pateikė įžvalgas ir situacijos vertinimus personalizuotos vėžio prevencijos, diagnostikos ir gydymo klausimais.
Pradėdama konferenciją, dėkodama garbingiems svečiams ir sveikindama NVI bendruomenę su jubiliejumi prof. Sonata Jarmalaitė priminė, jog būtent šią dieną profesoriaus Kazimiero Pelčaro pastangomis Vilniuje pradėjo veikti Sergančiųjų vėžiu ligoninė ir institutas, o Lietuva pradėjo skaičiuoti organizuotų onkologijos paslaugų ir vėžio tyrimų pradžią. „Šiandien mūsų konferencija savo giliu moksliniu turiniu, plačiu lektorių spektru – klausėme ekspertų iš garsių Europos ir JAV vėžio centrų, buvo nukreipta į vis labiau įsitvirtinančią ateities personalizuotą precizinę onkologiją“, – pasakė prof. S. Jarmalaitė.
Pirmoji ponia Diana Nausėdienė: svarbiausi medicinos srities profesionalai
Pirmosios ponios Dianos Nausėdienės, atvykusios pasveikinti onkologų bendruomenę, kalba jautriai palietė esmines medikų darbo puses ir Lietuvos gyventojų lūkesčius. „Niekas nepagerbia sukaktuvininkų labiau, kaip jų pačių profesionalumas ir meistriškumas, neapibūdina jų tiksliau, kaip jų pačių kasdieninių siekių aukštis, darbai bei kokybė. Džiaugiuosi, kad Nacionalinis vėžio institutas savo 90-metį pasitinka būtent taip – kviesdamas mus minties skrydžio į ateitį, į diskusiją apie personalizuotą mediciną onkologijoje ir inovacijas joje.
Kiekvienas žmogus, nesvarbu, ar jau susidūręs su pavojinga liga, ar besitikintis jos išvengti, ar kilęs iš didmiesčio, ar tolimiausio Lietuvos kampelio, trokšta individualios prieigos. Nuo to, kiek dėmesio ir efektyvios pagalbos gauna kiekvienas pacientas, priklauso sveikatos priežiūros kokybės vertinimas, o kartu – ir pasitikėjimas valstybe.
Visos kryptingai taikomos prevencijos ir gydymo inovacijos, taip pat naujos technologijos ir specializuoti metodai, kuriuos galima individualizuoti, pritaikant konkrečiam susirgimo atvejui, kai individą kamuoja visa gretutinių ligų puokštė, padeda palaikyti žmonių sveikatą ir gerovę. O tai valstybei labai svarbu.
Kuo daugiau ir tiksliau investuojame į mokslo pažangą, modernius diagnostikos ir gydymo metodus, informacijos sklaidą, tuo daugiau gyvybių galime išgelbėti. Tai reiškia, kad, kovodami su klastinga liga, mes privalome turėti aiškią viziją, kruopščiai planuoti savo veiksmus ir atsakingai šiuos planus įgyvendinti. Tačiau net ir taikant mokslo ir gerosios valdysenos principus svarbiausi visada yra medicinos srities profesionalai.
Gerbiamieji, tik Jūsų įsitraukimas ir pasiaukojamas darbas leidžia užtikrinti geriausius rezultatus. Jums tenka patirti išbandymų abejonėmis naštą, atlaikyti milžiniškus psichoemocinius krūvius, neretai sugerti gedinčių artimųjų skausmą. Tačiau būtent Jūsų akivaizdoje, būtent Jūsų dėka vyksta stebuklai – didžiosios pergalės amžinoje gyvenimo ir mirties kovoje.
Mūsų sėkmė, mūsų likimas ir gyvenimo kokybė yra Jūsų rankose. Tie, kas supranta, koks sunkus ir atsakingas yra Jūsų darbas, už jį yra nuoširdžiai dėkingi.
Tad šiandien sveikindama Jus gražaus 90-ojo jubiliejaus proga, džiaugiuosi, kad Jūsų konferencija sutelkusi intelektualinius pajėgumus ir bendražygius iš viso pasaulio skverbiasi dar toliau į ateitį moderniu ir inovatyviu žvilgsniu“, – kalbėjo p. Diana Nausėdienė.
90-mečio dieną nuskambėjo sveikinimai iš Briuselio
Stella Kyriakides, Europos Komisijos narė, atsakinga už sveikatą ir maisto saugą, pabrėžė, jog Nacionalinio vėžio institutas atliko ir atlieka aukšto lygmens mokslinius tyrimus, padėjo ir padeda pacientams ir jų šeimoms.
„Man malonu, kad galiu prisijungti prie jūsų švenčiant Lietuvos Nacionalinio vėžio instituto 90-ąjį jubiliejų. Esate vienas pirmųjų susikūrusių Europos onkologijos centrų, išaugęs iki specializuoto instituto. Noriu pasveikinti kiekvieną, kuris buvo ir yra šios kelionės dalis. Kaip bendruomenė, mes darome daug, kad išvengtume vėžio. Tačiau vėžio atvejų vis tiek daugėja, todėl turime dar daugiau dirbti vėžio prevencijos ir gydymo klausimais.
Lietuvos Nacionalinis vėžio institutas šioje srityje gali būti lyderis. Europos kovos su vėžiu plano tikslas – remti vėžio prevencijos gerinimą, pagerinti onkologinių pacientų ir jų šeimų gyvenimą. Europos vėžio centrų tinklo sukūrimas iki 2025-ųjų yra šio proceso dalis. Taip pat padėsime Europos Sąjungos narėms sukurti Europos referencijos centrų tinklą, kuris apjungtų ir dažnų, ir retų onkologinių ligų gydymą. Tai padės pasiekti dar geresnių vėžio gydymo ir diagnostikos rezultatų ir padės gydyti pacientus tarptautiniu mastu jiems suteikiant personalizuotą gydymą. Tai reiškia, kad Europos Sąjungos šalys tarpusavyje galės dalintis naujausia informacija, o jums šiame tinkle teks svarbus vaidmuo – dalintis savo patirtimi su kitais.
Naujausi duomenys rodo, kad Covid-19 pandemija turi neigiamos įtakos onkologiniams pacientams visoje Europoje – dėl pandemijos Europoje gali būti laiku nediagnozuota net milijonas vėžio atvejų. Vienas iš penkių onkologinių pacientų Europoje šiuo metu negauna operacijos ar jam reikalingo gydymo medikamentais. Tai reiškia, kad turime bendradarbiauti glaudžiau ir dažniau. Turime stiprinti sveikatos priežiūros paslaugas ir tai ketiname daryti įgyvendindami Europos kovos su vėžiu planą“, – kalbėjo eurokomisarė.
S. Kyriakides pabrėžė, jog vėžio prevencijos ir gydymo ateitis gali būti šviesi. „Ir tai priklauso nuo jūsų darbuotojų užsispyrimo. Dėkui Europos kovos su vėžiu planui – turime naują požiūrį į vėžio gydymą ir prevenciją. Galėsime atrasti šios ligos silpną vietą tik tokiu atveju, jei efektyviai bendradarbiausime visoje Europos Sąjungoje. Leiskite užbaigti kalbą, dar kartą pasveikinant jus ir paraginant prisijungti prie kovos su vėžiu plano“, – pasakė eurokomisarė S. Kyriakides.
Sveikinimai iš Vilniaus universiteto ir pacientų organizacijos prašymas
Vilniaus universiteto rektorius prof. Rimvydas Petrauskas pabrėžė istoriškai susiklosčiusį NVI bendradarbiavimą su Vilniaus universitetu. „Pažymėtina, jog NVI steigėjas universiteto profesorius Kazimieras Pelčaras du metus dirbo Medicinos fakulteto dekanu“, – kalbėjo prof. R. Petrauskas.
VU Medicinos fakulteto prodekanas prof. Vytautas Kasiulevičius pasidžiaugė ženkliai išaugusiu šiuo metu ginamų mokslinių NVI darbuotojų disertacijų lygiu. „Džiaugiamės giliais, plačia moksline analize paremtais disertaciniais darbais, kurie vienareikšmiškai kalba apie didelį mokslinį NVI potencialą“, – pasakė prof. V. Kasiulevičius.
POLA direktorė Neringa Čiakienė, dėkodama visiems NVI gydytojams, kvietė ir toliau palaikyti viltį išgyventi. „Noriu paprašyti nepamiršti priminti kiekvienam onkologiniam pacientui, kad jis savo ligoje yra ne vienas ir visada gali kreiptis į Pagalbos onkologinams pacientams asociaciją“, – pasakė N. Čiakienė.
Tradiciškai įteiktos prof. Kazimiero Pelčaro stipendijos
Konferenciją sveikino ir tradiciškai prof. Kazimiero Pelčaro stipendijas įteikė NVI patariamosios tarybos narys signataras Česlav Okinčic, Polfa Tarchomin SA valdybos narys Jaroslav Krol, Lietuvos lenkų medikų draugijos pirmininkė Eleonora Kvaščevičienė, Orlen atstovas Jakub Januškevič.
Šiais metais stipendijomis įvertinti: imunologas Jan Aleksander Krasko, gydytoja onkologė radioterapeutė Kristina Slidevska, jaunesnioji mokslinė darbuotoja Raimonda Kubiliūtė.
Nacionalinio vėžio instituto informacija